UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE
MATEMATICKO-FYZIKÁLNÍ FAKULTA

PRAVIDLA PRO ORGANIZACI STUDIA
na Matematicko-fyzikální fakultě

Akademický senát Matematicko-fyzikální fakulty
se podle §27 odst. 1 písm. b) a § 33 odst. 2 písm. e) zákona č. 111/1998 Sb.,
o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách),
v souladu se Studijním a zkušebním řádem Univerzity Karlovy v Praze
usnesl na těchto Pravidlech pro organizaci studia na Matematicko-fyzikální fakultě 
jako jejím vnitřním předpisu:

Čl. 1
Úvodní ustanovení

Tato Pravidla pro organizaci studia na Matematicko-fyzikální fakultě (dále jen „předpis“) stanoví podle čl. 19 odst. 1 a 2 a souvisejících ustanovení Studijního a zkušebního řádu Univerzity Karlovy v Praze (dále jen „univerzita“) požadavky studijních programů uskutečňovaných na Matematicko-fyzikální fakultě (dále jen „fakulta“) a upravují podrobnosti organizace studia na fakultě. 

Část I.
Požadavky bakalářských a magisterských studijních programů
podle studijního a zkušebního řádu univerzity 

Čl. 2
Úseky studijních programů
(K čl. 4 odst. 5 studijního a zkušebního řádu univerzity)

Úseky všech studijních programů jsou ročníky.

Čl. 3
Podíl kreditů za volitelné předměty pro průběžnou kontrolu studia
(K čl. 4 odst. 10 studijního a zkušebního řádu univerzity)

1.	Podíl počtu kreditů získaných studentem za absolvování volitelných předmětů v bakalářských studijních programech k normálnímu počtu kreditů příslušnému dané průběžné kontrole studia  tvoří nejvýše:
a)	15 % po prvním úseku studia,
b)	22 % po druhém úseku studia,
c)	48 % po třetím úseku studia,
d)	61 % po čtvrtém úseku studia,
e)	68 % po pátém úseku studia.
Nad tuto hranici rozhoduje o započítání kreditů za absolvované volitelné předměty pro účely dané průběžné kontroly děkan.
2.	Podíl počtu kreditů získaných studentem za absolvování volitelných předmětů v magisterských studijních programech k normálnímu počtu kreditů příslušnému dané průběžné kontrole studia  tvoří:
a)	50 % po prvním úseku studia,
b)	50 % po druhém úseku studia,
c)	100 % po třetím úseku studia,
d)	100 % po čtvrtém úseku studia.
Nad tuto hranici rozhoduje o započítání kreditů za absolvované volitelné předměty pro účely dané průběžné kontroly děkan.

Čl. 4
Minimální počty kreditů
(K čl. 4 odst. 11 studijního a zkušebního řádu univerzity)

1.	Minimální počty kreditů nutné pro zápis do dalšího úseku studia v bakalářských studijních programech jsou:
a)	45 kreditů pro zápis do druhého úseku studia,
b)	90 kreditů pro zápis do třetího úseku studia,
c)	135 kreditů pro zápis do čtvrtého úseku studia,
d)	180 kreditů pro zápis do pátého úseku studia,
e)	225 kreditů pro zápis do šestého úseku studia.
2.	Minimální počty kreditů nutné pro zápis do dalšího úseku studia v navazujících magisterských studijních programech jsou:
a)	45 kreditů pro zápis do druhého úseku studia,
b)	90 kreditů pro zápis do třetího úseku studia,
c)	135 kreditů pro zápis do čtvrtého úseku studia,
d)	180 kreditů pro zápis do pátého úseku studia.

Čl. 5
Individuální studijní plán
(K čl. 4 odst. 12 studijního a zkušebního řádu univerzity)

Podrobnosti o individuálním studijním plánu se nestanoví. 

Čl. 6
Formy studia, přestupy
(K čl. 4 odst. 14 studijního a zkušebního řádu univerzity)

1.	  Kombinovaná forma studia má zpravidla studijní plány obsahově shodné s prezenční formou studia, časové rozvržení studijních povinností však lze upravit. Toto rozvržení stanoví na žádost studenta děkan.
2.		V průběhu studia může student přestoupit se souhlasem děkana z jedné formy studia ve studijním programu na jinou. Po povolení přestupu má děkan právo prohlásit odpovídající počet let studia za absolvovaný a vyčerpaný. Současně děkan stanoví počet kreditů, který se studentovi uznává z jeho dosavadního studia. 

Čl. 7
Změna studijního plánu během přerušení studia
(K čl. 5 odst. 6 studijního a zkušebního řádu univerzity)

Podrobnosti o postupu po přerušení studia, během něhož došlo ke změně studijního plánu, podle kterého student studoval, se nestanoví.

Čl. 8
Právo na zápis předmětu
(K čl. 6 odst. 2 studijního a zkušebního řádu univerzity)

Právo zapsat si předmět vyučovaný na fakultě je dotčeno 
1.	studijním plánem studijního programu uskutečňovaného na fakultě, pokud tento u daného předmětu zápis předmětu podmiňuje nebo vylučuje podle čl. 6 odst. 5 písm. a), c) anebo e) studijního a zkušebního řádu univerzity, jde-li o předmět zařazený jako povinný nebo povinně volitelný v daném studijním programu,
2.	kapacitními důvody podle čl. 6 odst. 6 studijního a zkušebního řádu univerzity; při zápisu předmětu mají v těchto případech přednost studenti, kteří si ho zapisují v souladu s doporučeným studijním plánem; o zápisu předmětu rozhoduje v těchto případech děkan,
3.	pokud tak stanoví obecně závazné předpisy, může být zápis předmětu podmíněn předložením lékařského potvrzení o způsobilosti účastnit se výuky daného předmětu,
4.	pokud tak stanoví obecně závazné předpisy, může být zápis předmětu podmíněn předložením těmito předpisy vyžadovaného potvrzení o absolvování kurzu bezpečnosti práce,
5.	nevyučováním předmětu v daném akademickém roce.

Čl. 9
Opakovaný zápis předmětu 
(K čl. 6 odst. 7 studijního a zkušebního řádu univerzity)

1.	Pokud studijní plán výslovně nestanoví jinak, student si nemůže zapsat předmět, pokud již v předchozích úsecích studia tento předmět nebo předmět, který je s ním neslučitelný, absolvoval. 
2.	Pokud studijní plán výslovně nestanoví jinak, student si v jednom úseku studia nemůže zapsat jeden předmět vícekrát, ani si nemůže předmět zapsat současně s předmětem, který je s ním neslučitelný. 
3.	Nesloží-li student úspěšně zkoušku nebo nezíská-li zápočet, může si předmět znovu zapsat. V těchto případech lze týž předmět nebo předmět s ním záměnný zapsat v průběhu studia nejvýše dvakrát.    

Čl. 10
Kolokvium, zápočet a klauzurní práce 
(K čl. 6 odst. 10 studijního a zkušebního řádu univerzity)

1.	  Zápočtem potvrzuje učitel, který vede výuku, že student splnil požadavky, stanovené vyučujícím pro předmět. Zápočet se uděluje zpravidla na závěr výuky v semestru. Podmínky pro udělení zápočtu vyhlašuje učitel v prvních dvou týdnech semestru; pokud se jedná o cvičení a semináře, které náležejí k nějaké přednášce, stanoví tyto podmínky přednášející. Podmínkou může být účast na výuce, úspěšné absolvování testů, předložení protokolů o měření, odladění programu, vypracování referátu atp.
2.	  O udělení nebo neudělení zápočtu rozhoduje učitel, který vede výuku. V případě, že výuku vede student doktorského, magisterského nebo bakalářského studia, který není na fakultě v pracovním poměru, uděluje zápočet přednášející, k jehož předmětu se zápočet uděluje, případně jiný učitel pověřený vedoucím pracoviště zodpovídajícího za tuto výuku. Je-li pro absolvování předmětu předepsán zápočet i zkouška, je získání zápočtu podmínkou připuštění ke zkoušce, pokud to u daného předmětu neupravují studijní plány odlišně.

Čl. 11
Skládání částí státních závěrečných zkoušek
(K čl. 7 odst. 7 studijního a zkušebního řádu univerzity)

1.	S výjimkou bakalářských nebo magisterských studijních programů (oborů), ve kterých je pořadí částí státní závěrečné zkoušky stanoveno v odst. 2 nebo 3, předchází obhajoba bakalářské nebo diplomové práce dalším částem státní závěrečné zkoušky a student se přihlašuje současně na všechny části státní závěrečné zkoušky, které dosud nesložil. Počet kreditů pro konání státní závěrečné zkoušky je v bakalářském studiu 180, v navazujícím magisterském studijním programu 120.
2.	Ve studijních plánech bakalářského studia oborů zaměřených na vzdělávání  je první částí státní závěrečné zkoušky předmět, z něhož student nebude obhajovat bakalářskou práci (druhý aprobační předmět), přičemž počet kreditů nutný pro konání této části zkoušky je 140. Další částí státní závěrečné zkoušky je obhajoba bakalářské práce. Poslední částí státní závěrečné zkoušky je předmět, z něhož student obhajoval bakalářskou práci (první aprobační předmět). Počet kreditů pro konání obhajoby bakalářské práce a poslední části státní závěrečné zkoušky je 180.
3.	Ve studijních plánech navazujícího magisterského studia učitelství jsou prvními dvěma částmi státní závěrečné zkoušky pedagogika s psychologií a předmět, z něhož student nebude obhajovat diplomovou práci (nediplomní předmět). Tyto dvě části státní závěrečné zkoušky lze konat v libovolném pořadí. Počet kreditů nutných pro konání státní závěrečné zkoušky z pedagogiky a psychologie je 40, počet kreditů nutných pro konání státní závěrečné zkoušky z nediplomního předmětu je 90. Další částí státní závěrečné zkoušky je obhajoba diplomové práce. Poslední částí státní závěrečné zkoušky je předmět, z něhož student obhajoval diplomovou práci (diplomní předmět). Počet kreditů pro konání obhajoby diplomové práce a poslední části státní závěrečné zkoušky je 120.
4.	V případě, že student neuspěje v některé z částí státní závěrečné zkoušky, opakuje pouze tu část (části), ve které (kterých) neuspěl.

Čl. 12
Celkový počet kreditů za povinné a povinně volitelné předměty
(K čl. 7 odst. 8 studijního a zkušebního řádu univerzity)

Celkový počet kreditů odpovídající všem povinným předmětům pro konání jednotlivých částí státní zkoušky ve studijních programech uskutečňovaných na fakultě spolu s minimálním počtem kreditů z povinně volitelných předmětů se odlišně oproti počtu stanovenému v čl. 7 odst. 8 studijního a zkušebního řádu univerzity nestanoví.

Čl. 13
Další podmínky pro absolvování s vyznamenáním
(K čl. 7 odst. 11 studijního a zkušebního řádu univerzity)

Další podmínkou pro absolvování s vyznamenáním  je skutečnost, že student nebyl během studia klasifikován známkou „dobře“. Student může v této souvislosti požádat děkana o povolení skládat znovu zkoušky z nejvýše dvou předmětů. Zkoušky z těchto předmětů je nutno složit dříve, než se student přihlásí k poslední části státní závěrečné zkoušky. Opravné termíny nejsou v tomto případě přípustné.

Část II.
Podrobnosti o organizaci studia v bakalářských a magisterských studijních programech

Čl. 14
Akademický rok

1.	Výuka a s ní související aktivity se v  akademickém roce řídí harmonogramem příslušného akademického roku. Tento harmonogram vyhlašuje děkan v souladu s příslušným opatřením rektora.  
2.	Výuka v každém semestru trvá nejméně 13 týdnů, pokud studijní plán nestanoví jinak. Výjimku může povolit ze závažných důvodů po projednání s rektorem děkan.
3.	Zkouškové období jak v zimním, tak v letním semestru trvá zpravidla 5 týdnů.

Čl. 15
Studijní plány

1.	Na návrh děkana fakulty a po vyjádření její vědecké rady jmenuje podle čl. 23 odst. 3 Statutu Univerzity Karlovy v Praze rektor garanty jednotlivých studijních programů, kteří jsou zodpovědní za přípravu studijních plánů. 
2.	Na návrh garanta nebo rady garantů studijního programu vydává děkan po vyjádření senátu a schválení vědeckou radou fakulty studijní plány, a to nejpozději k datu zahájení akademického roku.

Čl. 16
Výuka

1.	Výuku vedou pracovníci fakulty, popřípadě mimofakultní odborníci (dále jen učitelé) na základě pověření děkanem fakulty. Vedením seminářů, cvičení a laboratorních prací mohou být pověřeni také studenti doktorského, magisterského, případně i bakalářského studia. 
2.	Studenti mají právo na konzultace.
3.	Evidenci studia každého studenta fakulty provádí studijní oddělení.
4.	U předmětů, jejichž zápis je podmíněn předložením lékařského potvrzení o způsobilosti zúčastnit se výuky daného předmětu nebo potvrzením o absolvování kurzu bezpečnosti práce, je tato skutečnost vyznačena ve studijních plánech.

Čl. 17
Studijní informační systém

1.	Student si zapisuje předměty ve Studijním informačním systému  (dále SIS) a ve výkazu o studiu v termínech daných harmonogramem příslušného akademického roku.
2.	Příslušný učitel zapisuje výsledek zkoušky, zápočtu či klasifikovaného zápočtu do výkazu o studiu a do SIS. Student kontroluje výsledky zkoušek, zápočtů či klasifikovaných zápočtů v SIS. Při zjištění rozdílu v záznamech (výkaz o studiu a SIS) kontaktuje ihned příslušného učitele, který nesrovnalosti neprodleně opraví. Pokud opravu není možné včas provést, nesrovnalosti řeší děkan.
3.	Student v termínu stanoveném harmonogramem umožní fakultě kontrolu údajů ve výkazu o studiu. Pokud tak neučiní, posuzuje se to tak, že nesplnil požadavky vyplývající ze studijního programu.

Čl. 18
Zkoušky

1.	Pro konání zkoušek je určeno zejména zkouškové období semestru, ve kterém probíhá výuka předmětu. V tomto zkouškovém období vypisuje učitel termíny zkoušek podle pravidel uvedených ve Studijním a zkušebním řádu univerzity. Zkoušející vypíše nejpozději ke dni začátku zkušebního období termíny zkoušek tak, aby studenti měli možnost rozvrhnout si zkoušky rovnoměrně ve zkouškovém období. Termíny a maximální počty studentů na jednotlivé termíny oznámí učitel prostřednictvím SIS. Počet termínů musí být přiměřený počtu studentů a nesmí být menší než tři. Souhlasí-li zkoušející a student, může se zkouška konat i mimo zkouškové období.
2.	Nedostaví-li se student ke zkoušce v termínu, na který je přihlášen, bez řádné omluvy nebo bez závažného důvodu, není klasifikován a počet zbývajících termínů, které má na konání zkoušky, se snižuje o jeden. O řádnosti omluvy nebo závažnosti důvodu rozhoduje zkoušející.
3.	V případě velkého počtu zkoušených studentů může děkan určit dalšího zkoušejícího. Děkan může rovněž určit jiného než původního zkoušejícího. 
4.	Požadavky pro konání zkoušky stanoví a oznámí učitel na začátku semestru během prvního měsíce výuky. Požadavky ke zkoušce vycházejí ze sylabů předmětů uvedených v SIS. Je-li ve studijním plánu k danému předmětu vypsán zápočet i zkouška, je získání zápočtu podmínkou pro konání zkoušky, pokud není ve studijním plánu uvedeno jinak. 
5.	U ústní zkoušky má zkoušený právo na přiměřenou přípravu.
6.	Student nebo učitel má právo požádat děkana, aby se opravná zkouška konala před komisí, kterou určí děkan.
7.	Souborná zkouška se koná před komisí. K souborné zkoušce se student přihlašuje na studijním oddělení v termínu stanoveném harmonogramem akademického roku.

Čl. 19
Uznávání kreditů při přechodu z bakalářského na navazující magisterské studium

Na základě písemné žádosti studenta děkan studentovi zpravidla uzná kredity za předměty či jejich ekvivalenty vykonané v bakalářském studiu do navazujícího magisterského studia za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
1.	jde o předměty povinné nebo povinně volitelné ve studovaném oboru navazujícího magisterského studia,
2.	kredity za ně získané v bakalářském studiu jsou nad počet kreditů nutných k úspěšnému absolvování bakalářského studia,
3.	nejedná se o povinné předměty bakalářského studijního programu. 
V případě zkoumání ekvivalence předmětů se bude postupovat stejně jako v případě žádosti o uznání studijní povinnosti.

Čl. 20
Státní závěrečná zkouška

1.	Ke státní závěrečné zkoušce nebo její části je student povinen se písemně přihlásit na studijním oddělení v termínu stanoveném děkanem.
2.	Komise pro státní závěrečné zkoušky je nejméně pětičlenná, má předsedu a nejméně jednoho místopředsedu, který může předsedu v plném rozsahu zastupovat. Komise má právo se usnášet, je-li přítomen předseda nebo místopředseda a alespoň dva další členové komise. O hodnocení bakalářské nebo diplomové práce se jedná v neveřejném zasedání, kterého se může zúčastnit i vedoucí práce a oponenti. O konání státní závěrečné zkoušky nebo její části se vyhotoví zápis, který podepisuje předseda nebo místopředseda a všichni přítomní členové komise. 
3.	Předseda komise ustanoví oponenta, který vypracuje posudek předložené bakalářské (diplomové) práce. Předseda umožní studentovi, aby se s posudkem či posudky mohl seznámit nejpozději pět dnů před konáním zkoušky.

Čl. 21
Bakalářská a diplomová práce

1.	Student, který splnil podmínky stanovené studijními plány, má právo na zadání bakalářské (diplomové) práce.
2.	Student, který si vybral téma bakalářské (diplomové) práce, požádá o přidělení tématu prostřednictvím SIS. Po souhlasu vypisovatele tématu s vedením práce vedoucí garantujícího pracoviště podepsaný formulář o zadání diplomové práce zašle ve stanoveném termínu studijnímu oddělení. Na tomto základě děkan studentovi zadá diplomovou práci. Za vypsání dostatečného počtu témat zodpovídají vedoucí pracovišť. Kromě vypsaných témat má student právo navrhnout dodatečné vypsání dalšího tématu.
3.	Student může ze závažných důvodů požádat děkana o změnu tématu nebo změnu vedoucího bakalářské (diplomové) práce, a to nejvýše jednou.
4.	Vedoucí bakalářské (diplomové) práce může ze závažných důvodů požádat děkana o uvolnění z vedení zadané bakalářské (diplomové) práce. Jestliže děkan žádosti vyhoví, stanoví zároveň studentovi jiného vedoucího bakalářské (diplomové)  práce.
5.	Pokud studijní plán předepisuje zápočet z bakalářské (diplomové) práce, potvrzuje jím v příslušném semestru vedoucí bakalářské (diplomové) práce, že student na ní pracoval. Při neudělení zápočtu může vedoucí bakalářské (diplomové) práce navrhnout děkanovi, aby zrušil zadání této práce. O nové téma musí student požádat.
6.	Bakalářská (diplomová) práce musí být předložena v požadované úpravě v jazyce českém (resp. slovenském) nebo anglickém. Práce musí obsahovat abstrakt v jazyce českém (resp. slovenském) a anglickém. Se souhlasem děkana může být bakalářská (diplomová) práce napsána i v jiném jazyce.
7.	Vypracovanou bakalářskou (diplomovou) práci odevzdá student v požadované úpravě předsedovi příslušné komise pro státní závěrečné zkoušky v termínu stanoveném děkanem. Předseda komise po odevzdání práce nejprve rozhodne, zda ji připustí k obhajobě; pokud ne, pohlíží se na práci, jako by nebyla podána. Proti takovému rozhodnutí předsedy komise se může student odvolat k děkanovi. Je-li práce připuštěna k obhajobě, stanoví předseda komise oponenta bakalářské (diplomové) práce a navrhne datum obhajoby. Vedoucí práce spolu s oponentem předloží předsedovi komise posudky v takovém termínu, aby se student s nimi mohl seznámit alespoň pět dnů před obhajobou.
8.	Bakalářskou (diplomovou) práci posuzuje a klasifikuje komise s přihlédnutím k hodnocení vedoucího a oponenta práce. 
9.	Jestliže student neobhájí bakalářskou (diplomovou) práci, může ji buď přepracovat a předložit v některém z následujících termínů, nebo může požádat o zadání nové bakalářské (diplomové) práce. Přepracovat práci nebo požádat o zadání nové práce může student nejvýše dvakrát.

Část III.
Podrobnosti o organizaci studia v doktorských studijních programech

Čl. 22
Oborové rady

1.	Náplň doktorského studia v jednotlivých doktorských studijních programech určují a jeho provádění (i na partnerských vědeckých pracovištích) organizují oborové rady (dále jen OR). Členy OR pověřuje výkonem funkce a odvolává rektor na návrh děkana po vyjádření vědecké rady fakulty. OR má nejméně 5 členů, nejméně dvě třetiny členů OR musí být z řad profesorů nebo docentů, nejméně jedna třetina členů OR musí být jiné osoby, než členové akademické obce fakulty, alespoň jeden z nich musí být jiná osoba než člen akademické obce univerzity. Předsedu OR volí její členové.
2.	Kromě toho je při každém studijním oboru konstituovaném v rámci doktorského studijního programu zřízena rada doktorského studijního oboru (dále jen RDSO), která je subkomisí OR pro příslušný studijní obor. RDSO navrhuje náplň doktorského studia v příslušném studijním oboru a kontroluje jeho provádění. Členy RDSO vybrané z řad pedagogických a vědeckých pracovníků fakulty nebo jiných pracovišť pověřuje výkonem funkce a odvolává děkan po vyjádření vědecké rady fakulty.  Předsedu RDSO volí její členové.  
3.	OR a RDSO se ustavují zpravidla na dobu pěti let. Členové OR a RDSO mohou být pověřeni výkonem funkce opakovaně.
4.	OR na základě návrhu příslušné RDSO stanovuje požadavky k státním doktorským zkouškám. Na základě těchto požadavků RDSO 
a)	navrhují složení přijímacích komisí a požadavky k přijímacím zkouškám,
b)	připravují program  kurzů, seminářů, přednášek a dalších forem doktorského studia,
c)	posuzují a schvalují individuální studijní plány studentů a schvalují témata disertačních prací,
d)	provádí roční kontrolu plnění studijních povinností,
e)	navrhují zkušební komise pro státní doktorské zkoušky a obhajoby disertačních prací. Členy těchto zkušebních komisí, kterými jsou profesoři, docenti a odborníci schválení vědeckou radou fakulty, jmenuje děkan. Děkan rovněž jmenuje předsedu a jednoho nebo více místopředsedů, kteří jsou členy těchto komisí. 

Čl. 23
Spoluúčast partnerských pracovišť

1.	Spoluúčast partnerských pracovišť na finančním, organizačním a personálním zabezpečení doktorského studia a jejich zastoupení v OR, RDSO a zkušebních komisích je předmětem dvoustranných dohod mezi fakultou a těmito pracovišti, případně předmětem společné akreditace. Školícím pracovištěm je pak to pracoviště, kde je studijní plán uskutečňován.
2.	Finanční náklady spojené s prováděním doktorského studia se hradí v rámci uvedených smluv z prostředků organizací, které se na zajištění tohoto studia podílejí.

Čl. 24
Školitel a konzultant

1.	Při sestavování individuálního studijního plánu a při řešení zadaného výzkumného tématu vede studenta doktorského studia školitel. Školitele jmenuje děkan po projednání ve vědecké radě fakulty. Jmenování je podmíněno souhlasem školitele tuto funkci vykonávat.
2.	Školitel může navrhnout ustanovení konzultanta z řad pedagogických, vědeckých nebo odborných pracovníků fakulty, partnerských pracovišť či jiných organizací, který je díky svým speciálním odborným znalostem nebo metodickým a technickým možnostem schopen vést studenta v rámci určité etapy doktorského studia. Konzultanta jmenuje na návrh OR děkan fakulty po jeho předchozím souhlasu.

Čl. 25
Zápis

1.	Při zápisu předloží student individuální studijní plán sestavený ve spolupráci se školitelem. Individuální studijní plán musí být doporučen příslušnou RDSO.
2.	Individuální studijní plán obsahuje:
a)	seznam zvolených kurzů, seminářů a přednášek,
b)	časový plán absolvování zkoušek a získávání zápočtů,
c)	zadané téma disertační práce,
d)	předpokládané termíny etap výzkumné práce,
e)	další studijní povinnosti.

Čl. 26
Kontrola a změny průběhu studia

1.	Školitel provádí jednou ročně hodnocení studenta a podává o něm zprávu RDSO. RDSO pak ve stanoveném termínu předává hodnocení dodané školitelem spolu se svým stanoviskem oborové radě ke schválení a posléze pak děkanovi. V hodnocení je konstatováno, zda student
a)	plní individuální studijní plán,
b)	bez závažných důvodů neplní některé části individuálního studijního plánu,
c)	nesplnil ve smyslu čl. 12 odst. 1 písm. b) Studijního a zkušebního řádu Univerzity Karlovy v Praze požadavky vyplývající ze studijního programu. 
2.	Podle odst. 1 písm. a) je hodnocen i student, který z důvodů hodných zvláštního zřetele individuální studijní plán splnil neúplně.
3.	V případě podle odst. 1 písm. b) rozhodne OR na návrh RDSO, jakým způsobem se uvedené nedostatky napraví; případ podle odst. 1 písm. c) se posuzuje jako nesplnění požadavků vyplývajících ze studijního programu.
4.	Součástí zprávy je zpravidla upřesnění individuálního studijního plánu studenta pro další rok studia.

Čl. 27
Studium v zahraničí

1.	Součástí doktorského studia může být práce na některém zahraničním vědeckém pracovišti.
2.	Zkoušky složené během doktorského studia v zahraničí může děkan na návrh RDSO uznat jako zkoušky předepsané individuálním studijním plánem.

Čl. 28
Státní doktorská zkouška

1.	Zkušební komise pro státní doktorskou zkoušku je nejméně pětičlenná. Předsedou zkušební komise je zpravidla vedoucí školícího pracoviště nebo jím navržený pracovník, kterého jmenuje děkan fakulty. Alespoň jeden člen komise nesmí být členem akademické obce fakulty. Alespoň dva členové zkušební komise musí být profesory nebo vědeckými pracovníky s přiznanou vědeckou hodností DrSc. nebo DSc. Alespoň dva členové musí být z jiného než školícího pracoviště. Jedním z členů zkušební komise je zpravidla i školitel. Státní doktorská zkouška se může konat, je-li přítomen předseda a nejméně dva další členové komise, z nichž alespoň jeden musí být z jiného než školícího pracoviště.
2.	Zkušební komise jedná o výsledku zkoušky v neveřejném zasedání. Zkouška je hodnocena stupněm „prospěl/a”, je-li při hlasování odevzdána nadpoloviční většina kladných hlasů, nejméně však tři.
3.	Návrh termínu a místa konání státní doktorské zkoušky musí být předsedou komise podán na studijní oddělení nejméně jeden měsíc před jejím konáním.

Čl. 29
Disertační práce a její obhajoba

1.	Obhajobu disertační práce lze konat pouze po úspěšném složení státní doktorské zkoušky.
2.	Disertační práce musí být předložena v požadované úpravě v jazyce českém (resp. slovenském) nebo anglickém. Práce musí obsahovat abstrakt v jazyce českém (resp. slovenském) a anglickém. Se souhlasem děkana může být disertační práce napsána i v jiném jazyce. 
3.	Jako disertační práci lze předložit i soubor tematicky jednotných publikací v odborných časopisech doplněný jednotícím komentářem.
4.	K obhajobě uchazeč předloží:
a)	vysvědčení o státní doktorské zkoušce,
b)	stručný životopis se základními osobními údaji,
c)	oborovou radou určený minimální počet výtisků disertační práce,
d)	autoreferát a anotaci disertační práce,
e)	seznam publikovaných prací nebo prací přijatých k uveřejnění a jejich případné citace,
f)	doklad o absolvování předepsané zkoušky z anglického jazyka.
5.	Další materiály, potřebné k obhajobě, stanoví děkan; mezi nimi jsou zejména posudky na disertační práci od alespoň dvou oponentů a vyjádření školitele k uchazeči a k disertační práci.
6.	Při přípravě obhajoby doktorské disertační práce jmenuje děkan na základě společného návrhu předsedy komise pro obhajoby a předsedy příslušné RDSO dva oponenty (alespoň jednoho z nich z jiného než školícího pracoviště) a subkomisi, před níž bude obhajoba probíhat. Nedojde-li ke shodě v návrhu, jmenuje oponenty a subkomisi děkan. Subkomise se skládá z předsedy (který je jejím členem), jímž je zpravidla předseda nebo některý z místopředsedů komise pro obhajoby, a alespoň čtyř dalších členů komise pro obhajoby; alespoň dvě z těchto osob musí být z jiného než školícího pracoviště, alespoň jedna osoba nesmí být členem akademické obce fakulty. Členem subkomise nesmí být ani školitel ani konzultant studenta, jehož práce bude před komisí obhajována.
7.	Odevzdá-li student svou disertační práci a jsou-li k disposici všechny předepsané náležitosti, stanoví děkan na základě návrhu předsedy subkomise, před níž bude obhajoba probíhat, datum a místo konání obhajoby.
8.	Termín obhajoby musí být vyhlášen a vhodným způsobem zveřejněn nejméně měsíc před stanoveným datem a po tuto dobu je disertační práce veřejně přístupná na studijním oddělení. Oznámení o konání obhajoby se zasílá předsedovi a členům jmenované subkomise, oponentům, školiteli a studentovi.
9.	Obhajoba se může konat, je-li přítomen jmenovaný předseda subkomise a alespoň čtyři další její jmenovaní členové (alespoň dva z přítomných členů komise musí být z jiného než školícího pracoviště, alespoň jeden nesmí být členem akademické obce fakulty). O hodnocení disertační práce se jedná v neveřejném zasedání, kterého se účastní předseda a členové subkomise, oponenti a školitel. Hlasovací právo v tajném hlasování mají všichni přítomní členové subkomise a oponenti. Práce je hodnocena stupněm „prospěl/a”, je-li při hlasování odevzdána nadpoloviční většina kladných hlasů. 
10.	Pokud se doktorské studium realizuje na základě písemné dohody mezi univerzitou a zahraniční vysokou školou o společném školení, může tato dohoda stanovit požadavky na obhajobu disertační práce (složení komise, případně i místo obhajoby, jazyk, v němž má být práce podána, apod.). V takovém případě jmenuje děkan komisi ad hoc.

Část IV.
Přechodná a závěrečná ustanovení

Čl. 30
Přechodná ustanovení

1.	Práva a povinnosti studentů zapsaných ke studiu na fakultě v magisterských studijních programech s pětiletou standardní dobou studia před nabytím účinnosti tohoto předpisu v oblasti studia a organizaci jejich studia upravuje dosavadní studijní a zkušební řád fakulty, nestanoví-li studijní a zkušební řád univerzity jinak.
2.	Pro zápis do úseku studia, který proběhne v akademickém roce 2008/2009, se použije ustanovení čl. 4/MFF odst. 1 a 2  části II/G Opatření rektora č. 19/2006.

Čl. 31
Závěrečná ustanovení

1.	Tento řád byl schválen Akademickým senátem MFF dne 26. 3. 2008.
2.	Tento předpis nabývá platnosti dnem schválení Akademickým senátem UK.
3.	Tento předpis nabývá účinnosti prvním dnem po dni nabytí platnosti. 

………………………..                                            …………………………
       RNDr. Jiří Dolejší, CSc., v. r.                        Prof. RNDr. Zdeněk Němeček, DrSc., v. r.
          předseda senátu						  děkan