Univerzita Karlova v Praze
evangelická teologická fakulta

Volební a jednací řád
akademického senátu evangelické teologické fakulty

Akademický senát evangelické teologické fakulty se podle § 27 odst. 1 písm. b) a § 33 odst. 2 písm. d) zákona č. 111/1998 Sb. ve znění pozdějších předpisů (zákon o vysokých školách) usnesl na tomto Volebním a jednacím řádu akademického senátu evangelické teologické fakulty jako jejím vnitřním předpisu:

Část I: Volba členů akademického senátu fakulty

Článek 1 – Složení akademického senátu fakulty
1. V akademickém senátu fakulty (dále jen „senát“) mají pět volených zástupců akademičtí pracovníci fakulty a pět volených zástupců studenti.
2. Volební období všech členů senátu je dvouleté a začíná počátkem akademického roku. Současně se členy senátu jsou na stejné volební období voleni také náhradníci. O počtu náhradníků rozhodne volební shromáždění.

Článek 2 – Volební shromáždění
1. Volební shromáždění svolává senát, a to nejpozději dva měsíce před koncem svého volebního období. Termín volby zveřejňuje na úřední desce a prostřednictvím elektronické pošty, nejméně tři týdny předem.
2. O jednání volebního shromáždění se pořizuje zápis, který se zveřejňuje na úřední desce; přílohou zápisu je prezenční listina.

Článek 3 – Volební komise
1. Senát jmenuje nejméně tříčlennou volební komisi z řad členů akademické obce fakulty. Předsedou komise je člen senátu. Nejméně jedním členem komise je student.
2. Komise odpovídá za přípravu a průběh voleb; zejména dbá o informovanost celé akademické obce.
3. Pověřený člen komise předsedá volebnímu shromáždění.
4. Návrh kandidáta na členství v akademickém senátu může podat kterýkoli člen akademické obce volební komisi. Podmínkou je souhlas navrženého kandidáta.

Článek 4 – Volba do komory akademických pracovníků
1. Své zástupce do senátu volí všichni akademičtí pracovníci, kteří jsou členy akademické obce fakulty. Zvolen může být kterýkoli z nich. Senátor však nesmí současně zastávat funkci děkana nebo proděkana nebo tajemníka.
2. Každý volič může zvolit nejvýše 3 kandidáty. Je-li označeno více kandidátů nebo nelze-li označení s jistotou rozpoznat, je hlas neplatný. Do akademické komory senátu je zvoleno 5 kandidátů, kteří získají nejvyšší počet hlasů. Kandidáti, kteří se ve volbách umístí na 6. a 7. místě, se stávají náhradníky. 

3. Nejsou-li všichni zástupci nebo náhradníci zvoleni v prvním kole:
a) Následuje bezprostředně užší volba na první z neobsazených míst.
b) Na každé z dalších dosud neobsazených míst se v témže volebním shromáždění provede nová volba s možností dalších kandidátů. Není-li žádný z kandidátů zvolen v prvním kole, následuje užší volba. Užší volba znamená volbu mezi dvěma nezvolenými kandidáty, kteří v předchozím kole získali nejvyšší počet hlasů. Při rovnosti hlasů v prvním kole voleb se nejprve provede dílčí volba mezi kandidáty se stejným počtem hlasů, která určí jejich pořadí pro užší volbu. Není-li ani tato dílčí nebo užší volba úspěšná, proběhne na dosud nezvolená místa nová volba s možností dalších kandidátů po čtrnácti dnech.

Článek 5 – Volba do studentské komory
1. Své zástupce do akademického senátu volí všichni studenti bakalářských, magisterských i doktorských studijních programů. Zvolen může být kterýkoli z nich.
2. Volební systém do studentské komory senátu je následující:
a)	Volební lístek obsahuje všechny kandidáty z řad studentů, s vyznačením studijního oboru, za který kandidují.
b)	Každý volič může zvolit nejvýše 3 kandidáty. Je-li označeno více kandidátů nebo nelze-li označení s jistotou rozpoznat, je hlas neplatný.
c)	Ve studentské komoře senátu jsou zastoupeni studenti různých oborů podle následujícího kvótního klíče: 
-	celkem 3 senátoři z magisterského oboru „evangelická teologie“ a navazujících oborů postgraduálního studia; 
-	1 senátor z bakalářského oboru „pastorační a sociální práce“; 
-	1 senátor z bakalářského oboru „teologie křesťanských tradic“.  
Takto určené kvótní mandáty jsou obsazovány následovně:
-	z oboru „evangelická teologie“ a navazujících oborů postgraduálního studia jsou zvoleni ti kandidáti, kteří se v rámci oborové kandidátky umístí na 1. až 3. místě.
-	z oboru „pastorační a sociální práce“ je zvolen ten kandidát, který se v rámci oborové kandidátky umístí na 1. místě.
-	z oboru „teologie křesťanských tradic“ je zvolen ten kandidát, který se v rámci oborové kandidátky umístí na 1. místě.
d)	Nezvolení kandidáti se stávají náhradníky. Každý se může vzdát svého postavení náhradníka. Písemné prohlášení se doručuje předsedovi akademického senátu fakulty, který je bezodkladně předloží předsednictvu senátu; účinky nastávají dnem doručení předsedovi akademického senátu fakulty. 
e)	V případě uvolnění kvótního mandátu na uvolněné místo nastupuje náhradník s nejvyšším počtem hlasů v příslušném oboru.

Článek 6 – Doplňovací volby
V případě, že na uvolněné místo člena senátu není náhradník, konají se doplňovací volby. Doplňovací volby se nemusejí konat v případě, že místo bylo uvolněno v posledních devíti měsících funkčního období a jestliže se na tom usnese senát. Pro doplňovací volby platí přiměřeně ustanovení o volbách.

Článek 7 – Zánik mandátu
1. K zániku mandátu dochází vypršením volebního období, ukončením členství v akademické obci fakulty, odstoupením nebo odvoláním.
2. Podnět k odvolání musí podat nejméně jedna desetina příslušné části akademické obce, kterou člen senátu zastupuje. Na základě tohoto podnětu je senát povinen do jednoho měsíce svolat volební shromáždění, které o odvolání rozhodne. Mandát zaniká, hlasuje-li pro odvolání nadpoloviční většina přítomných.

Část II: Volba kandidáta na děkana

Článek 8 – Volba kandidáta na děkana
Kandidáta na děkana volí akademický senát. První kolo volby se musí konat nejpozději tři měsíce před koncem volebního období děkana. Termín volby stanoví senát a oznámí jej nejméně měsíc předem na úřední desce a prostřednictvím elektronické pošty členům akademické obce.

Článek 9 – Volební komise
1. Senát jmenuje nejméně tříčlennou volební komisi z akademické obce fakulty. Předsedou komise je člen senátu. Nejméně jedním členem komise je student.
2. Komise odpovídá za shromažďování návrhů kandidátů od členů akademické obce, koordinaci volební kampaně a přípravu a průběh voleb.
3. Návrh na kandidáta může podat kterýkoli člen akademické obce. Návrh se podává písemně, s podpisem navrhovatele či navrhovatelů.

Článek 10 – Průběh volby
1. Kandidát na děkana je volen v tajném hlasování.
2. Ke zvolení je třeba nadpoloviční většiny všech členů senátu.
3. Není-li volba úspěšná v prvním kole, následuje bezprostředně užší volba (viz čl. 4). Není-li ani tato úspěšná, opakují se volby po čtrnácti dnech, s možností dalších kandidátů.

Článek 11 – Návrh na odvolání děkana
Návrh na odvolání děkana podává rektorovi akademická obec zastoupená akademickým senátem na základě rozhodnutí třípětinové většiny všech členů senátu. Senát je povinen hlasovat o návrhu na odvolání děkana na základě podnětu kteréhokoli člena senátu nebo alespoň jedné desetiny členů akademické obce.

Část III: Jednací řád akademického senátu

Článek 12 – Orgány akademického senátu
1. Senát zvolí na první schůzi svého předsedu a místopředsedu (předsednictvo). Akademičtí pracovníci a studenti jsou v tomto orgánu zastoupeni paritně. (viz čl. 11 statutu)
2. Předsednictvo zejména:
• svolává schůze senátu,
• řídí průběh schůze nebo určuje předsedajícího,
• určuje zapisovatele a ověřuje zápis,
• připravuje podklady pro zasedání senátu,
• zajišťuje zveřejnění zápisu z jednání senátu včetně usnesení,
• zabezpečuje úkoly vyplývající z usnesení senátu.
3. Senát může pro svoji potřebu jmenovat poradní orgány (komise) z členů akademické obce i odborníků mimo akademickou obec fakulty. Předsedou komise je zpravidla senátor.

Článek 13 – Jednání akademického senátu
1. Akademický senát zasedá nejméně třikrát za semestr.
2. Jednání senátu jsou veřejná.
3. Vyžaduje-li to projednávaná záležitost, může si senát vyžádat přítomnost nebo písemné stanovisko děkana, proděkanů nebo tajemníka fakulty.
4. Děkan, proděkan a tajemník mají právo se aktivně účastnit rozpravy, ostatní členové akademické obce nebo přizvaní odborníci pouze se souhlasem senátu.
5. O průběhu jednání se pořizuje zápis, který je zveřejňován na úřední desce, doručován všem orgánům fakulty a archivován na děkanátě. Zápis ověřuje předsednictvo; zápis schvaluje senát nejpozději na svém následujícím usnášeníschopném zasedání.

Článek 14 – Usnášení
1. Senát rozhoduje usnesením.
2. Senát je schopen se usnášet, je-li přítomna nadpoloviční většina všech členů senátu.
3. Není-li stanoveno statutem fakulty jinak, je usnesení přijato, vysloví-li se pro ně prostá většina přítomných členů senátu.
4. Senát zpravidla hlasuje aklamací. Tajným hlasováním rozhoduje, pokud to předepisuje zákon nebo statut. Tajným hlasováním rozhoduje také v případě, že o to požádá některý senátor.

Část IV: Závěrečná ustanovení

Článek 15 – Přechodná ustanovení
1. Tento řád byl schválen akademickým senátem fakulty dne 9. ledna 2006 a nabývá platnosti dnem schválení akademickým senátem univerzity.
2. Tento řád nabývá účinnosti první den kalendářního měsíce následujícího po dni, kdy nabyl platnosti.
3. Tímto se současně ruší platnost dosavadního Volebního a jednacího řádu ze dne 17. září 1999

   Jan Kranát, PhD.                                            doc. ThDr. Martin Prudký
předseda AS UK-ETF                                                děkan UK-ETF